"In Romania, legislatia europeana pe probleme sanitar veterinare este respectata cam 90%"
"In Romania, legislatia europeana pe probleme sanitar veterinare este respectata cam 90%"
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDirectorul executiv al DSV Constanta, Gheorghe Dinca:
Directorul executiv al DSV Constanta, Gheorghe Dinca:
Se apropie sărbătorile de iarnă, iar românii îşi vor sacrifica porcii din gospodării. Doar că norma impusă de Uniunea Europeană, porivit căreia înainte de sacrificare animalele ar trebui asomate, nu va fi respectată nici în acest an, poate din cauza sărăciei, dar mai cu seamă a tradiţiei. Directorul executiv al Direcţiei Sanitar Veterinare şi pentru Siguranţa Alimentelor din Constanţa, Gheorghe Dincă, a declarat, într-un interviu acordat cotidianului "Replica", că asomarea a rămas o problemă, pentru că atât în Constanţa, cât şi la nivel naţional, nu au fost achiziţionate dispozitivele necesare.
Replica: Domnule director, ce acţiuni aţi întreprins în ultima perioadă?
Gheorghe Dincă: În sectorul veterinar acţiunile care se desfăşoară sunt conform planului cifric şi acestea ar fi vaccinarea antirabică la carnasiere şi feline, respectiv la câini şi pisici, tuberculinarea bovinelor şi controlul de supraveghere privind pesta porcină clasică.
Rep.: Care sunt cele mai grave deficienţe pe care le-au depistat inspectorii sanitar-veterinari în timpul controalelor şi la cât se ridică cuantumul amenzilor aplicate?
G.D.: Ca şi deficienţe, în timpul controalelor se întâlnesc frecvent lipsa documentelor asupra mijloacelor de transport, se constată o greutate în stabilirea trasabilităţii produsului, adică a traseului pe care îl parcurge alimentul până la unitatea de comercializare şi, mai departe, până la consumatorul final. A treia deficienţă este valabilitatea produselor. Îmbucurător pentru noi este faptul că agenţii economici au înţeles că dacă rămân produse expirate în galantare vor fi amendaţi drastic, conform horărârii de Guvern 984. În această situaţie, ei recurg la retragere, anunţând inspectorii de la direcţie pentru a proceda la confiscarea acestora.
Rep.: Se apropie sărbătorile de iarnă. Unde trebuie să-şi asomeze ţăranii porcii din gospodărie?
G.D.: Asomarea a rămas o problemă, pentru că atât în Constanţa, cât şi la nivel naţional nu au fost achiziţionate aceste dispozitive pentru asomare, întrucât au existat succesiv transferarea responsabilităţilor. Într-o primă fază asomarea era atributul medicului veterinar, trecut şi în legislaţie, apoi această responsabilitate a revenit Consiliilor Locale, în sensul ca acestea să organizeze pe teritoriul lor un punct unde să se facă sacrificarea sau să fie stabililit un loc în care să poate fi găsit acel personal, care a fost instruit să facă asomarea porcilor. Motivele pentru care se face asomarea se ştiu: porcul nu depune efort pentru a fi sacrificat, în sensul că se acumulează acid lactic în fibra musculară, iar conservabilitatea cărnii este mai scurtă. De asemenea, prin asomare este evitat stresul.
Rep.: În acest sens, veţi demara controale pentru a verifica cum îşi sacrifică ţăranii animalele din gospodărie?
G.D.: La nivelul judeţului Constanţa avem 10 circumscripţii zonale, care supraveghează activitatea întregului judeţ sub raportul acţiunilor sanitar-veterinare. Aceşti medici oficiali sunt în strânsă colaborare cu medicii de liberă practică. În acest sens avem 71 de circumscripţii veterinare de liberă practică, adică privatizate. Responsabilitatea vine în totalitate asupra medicilor care practică această profesie de liberă practică, dar ei sunt supravegheaţi, pentru că pot apărea şi deficienţe: aparatură defectă sau comoditate, deoarece 7 lei pe animal e un preţ foarte mic. Spuneam mai devreme şi de asomatoare: este o investiţie de 250-300 de euro. Din păcate, nivelul de trai şi de cultură de la noi nu sunt atât de avansate încât ca oamenii să înţeleagă că această operaţiune este obilgatorie. Într-o astfel de situaţie, investiţia medicului veterinar de liberă practică este moartă de la început. Niciodată nu va scoate banii pe care i-a investit. Mai sunt aspecte când diverşi cetăţeni susţin că au fost la cabinetul veterinar la ora 8 seara, dar nu era nimeni. Dar procedura este următoarea: înainte de a sacrifica porcul trebuie să anunţi medicul veterinar. Acesta are obligaţia să examineze porcul antemortem, adică în starea de viaţă, după aceea să supravegheze asomarea. După ce este sacrificat, se preiau probe pentru trichineloză. În ceea ce priveşe pesta porcină, avem o monitorizare continuă. În judeţul Constanţa, de 11 ani această boală nu a mai evoluat. Au fost organizate şi acţiuni susţinute de Comunitatea Europeană, s-au făcut vaccinări obligatorii la porci şi mistreţi, prin aplicări de momeli. Acesta este al doilea an consecutiv din 2009, când nu se mai face vaccinarea anitpestoasă, pentru că aşa sunt directivele Unuiunii Europene. Mai ales să sunt măsuri drastice de biosecuritate la crescătoriile de porci. Noi efectuăm controale serologice, permanente, în timpul anului, pentru a depisa dacă au apărut anticorpi la porci. Dacă apar înseamă că există un virus şi intensificăm supravegherea.
Rep.: Cât de sigure sunt produsele comercializate în pieţele constănţene? Ne referim la carne, lactate.
G.D.: Produsele care provin de la unităţi autorizate sau înregistrate sanitar veterinar sunt foarte sigure. Aceste produse poartă marca de sănătate pe ele: fie direct pe produs dacă este carne, fie pe eticheta care o are produsul. De multe ori avem reclamaţii precum că se comercializează carne sau produse lactate direct pe trotuar. Acestea sunt fraude. Direcţia Sanitar Veterinară nu le acceptă, dar nici nu putem interveni doar noi, pentru că domeniul public este al primăriei, care are în subordine poliţia comunitară. Dacă se doreşte să se facă ordine, pot fi convocate comisii mixte, din care să facă parte şi reprezentanţi ai DSV. În aceste situaţii ne putem deplasa la locul unde se comercializează ilegal produsele şi atunci fiecare va interveni în funcţie de competenţă.
Rep.: Din cauza crizei au fost afectate efectivele de animale din judeţ?
G.D.: Din cauza crizei nu ştiu în ce măsură s-a diminuat efectivele, dar din cauza secetei cu siguranţă. Pentru că furajele nu s-au făcut în cantităţi mari, iar dacă s-au făcut nu au calitatea deosebită, mă refer aici la grâu. Cunosc această probemă, întrucât avem şi un Compartiment de siguranţă a alimentelor, care se ocupă de produsele de origine non-animală. Preţul a plecat de la 4-5 lei pe kilogram şi a ajuns azi la 10 lei, aproape dublu. Am discutat cu mai mulţi producători de pui, care s-au plâns că sunt într-o situaţie grea, fără subvenţii şi cu preţul mare pentru furaje. Multe unităţi nu au bază furajeră şi trebuie să cumpere hrana. Iar când înregistrezi mai multe pierderi decât profit, îţi suspenzi activitatea. În această situaţie efectivele s-au diminuat. De asemenea, sărăcia i-a determinat pe mulţi să se lipsească de o vacă, de un porc, de o capră. Am constatat că de la an la an sacrificările porcilor pentru sărbătorile de iarnă sau de paşte s-au diminuat. În ultimii 10 ani sunt ca pe un topogan, într-o cădere liberă.
Rep.: Câte târguri pentru desfacerea produselor de origine animală sunt autorizate în judeţul Constanţa?
G.D.: Pentru desfacerea produselor avem pieţe autorizate, dar pentru comercializarea animalelor vii nu avem nici un târg autorizat. Cu toate acestea ele se organizează, iar medicii veterinari supraveghează activitatea. Un târg dacă nu realizează condiţiile sanitar veterinare nu poate fi autorizat. Deoarece la aceste târguri are acces şi Comunitatea Europeană, respectiv inspectori de la Bruxelles. Dacă ei vin şi cer să vadă târgul de la Independenţa nu ai cum să-i duci acolo, pentru că nu există împrejmuire, acoperiş, umbrare, apă, condiţii de cazare a animelelor. În aceste condiţii, animalele pot fi cumpărate direct de la crescător.
Rep.: Au fost depistate, în ultima perioadă, probleme de biosecuritate la fermele din Constanţa?
G.D.: Nu. La fermele din Constanţa, după cum a rezultat şi din controalele Comunităţii Europene, pe salmoneloză, am ieşit cel mai bun judeţ din ţară. Am avut controale pe biosecuritate în centele de colectare a animalelor şi în vederea exportului de carne în comerţul extracomunitar, unde, la fel, rezultatele au fost bune. În judeţ, la ora actulă, sunt două unităţi populate, pentru creşterea porcilor, la Pecineaga şi la Movila Verde, unităţi care realizează condiţii de biosecuritate. Inspectorii merg frecvent în controale la aceste unităţi. În ceea ce piveşte unităţile avicole, avem trei ferme în judeţ: două realizează ouă pentru consum: e vorba de ferma de la Lumina şi cea de la Corbu şi mai avem o fermă la Mihail Kogălniceanu care asigură ouă pentru incubaţie.
Rep.: Cum aţi descrie aplicarea normelor europene în acest moment în România?
G.D.: În România, legislaţia europeană pe probleme sanitar veterinare este respectată, mai mult sau mai puţin. Aş vrea să spun că suntem într-o permanentă aşezare pe legislaţia europeană, iar la nivelul sanitar veterinar respectăm această legislaţie cam 90%.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.